Charakteristiky+zvukových+záznamů


 * Obsah tématu:**


 * Obecně o zvuku
 * Analogový vs. Digitální zvuk
 * Pořízení zvukového záznamu
 * Digitalizace zvuku
 * Jednotlivé formáty
 * Výhody a nevýhody
 * Porovnání formátů
 * Datová náročnost formátů
 * Použití
 * Budoucnost zvuku





=Zvuk obecně=

Akustika je nauka o slyšitelném zvuku, ultrazvuku a infrazvuku. Slyšitelným zvukem rozumíme zvuk o frekvenci 16–20000 Hz, Ultrazvukem pak hodnoty nad 20 kHz a infrazvukem hodnoty do 16 Hz.

Zvuk je ve své **podstatě vlnění prostředí, které působí na sluchový orgán**. Základem zvuku je tón, který je tvořen změnou akustického tlaku v čase a **graficky se znázorňuje sinusoidou**. **Pro zjednodušení si můžeme představit tón kytary: pomocí prstů strunu rozkmitáme**, vzduch v jejím okolí se také rozpohybuje a my slyšíme tón. Pokud není průběh zvuku periodický - jedná se o hluk.

Zvuk je mechanické vlnění látkového prostředí, šíří se tedy v plynech, kapalinách i pevných látkách (ve vakuu se zvuk nešíří). Ve vzduchu se zvuk šíří rychlostí 331,8 m/s. Zdroje zvuku jsou tělesa, ve kterých vzniká chvění, které se přenáší na okolní prostředí a v něm se dále šíří jako postupná vlna mechanického vlnění. Příkladem budiž struna, tyč, blána atd.
 * Zvuk se šíří široploše**
 * Šíří se skrze zdi nízkých frekvencí**

Analogový vs. Digitální zvuk
Analogový zvuk Akustické signály jsou spojité. Při použití analogového záznamu (např. na magnetický pásek, gramofonovou desku), jsou akustické signály převedeny do jiné spojité veličiny.

Digitální zvuk - > Výraz digitální znamená doslova číslicový, hodnoty signálu jsou tedy uloženy ve formě čísel a to konečného počtu konečně velkých čísel. Z toho vyplývají zásadní vlastnosti, že signál v digitální podobě je tzv. vzorkovaný a kvantovaný – známe hodnoty pouze v daných časových okamžicích, tyto hodnoty jsou navíc z uzavřeného oboru.

Při digitálním záznamu dojde vždy ke zkreslení záznamu, protože signál není spojitý, a tak není možné zachytit zvuk zcela dokonale. Při dostatečné vzorkovací frekvenci a bitové hloubce je však toto zkreslení pro člověka nepostřehnutelné.

Analogový zvuk
tři základní metody analogového záznamu zvuku: 1. mechanický záznam zvuku - nejstarší způsob, který byl používán již od konce 19. století, záznam zde probíhá mechanicky například pomocí jehly, která je vychylována zvukovými vlnami; 2. optický záznam zvuku - byl zaveden v souvislosti s rozvojem zvukového filmu ve 20. letech 20. století, záznam na světlocitlivý materiál pomocí zrcátka, které je vychylováno zvukovými vlnami;
 * hloubkový záznam - mechanicky na rotoující váleček (fonograf)
 * stranový záznam - gramofon

záznam zvuku je prováděn exponováním zvukové stopy konstantní intenzitou světla přes štěrbinu, která je v rytmu zvukového signálu zčásti zakrývána stínem masky vhodného tvaru tak, aby osvětlená část štěrbiny odpovídala okamžité hodnotě zvukového signálu. Překrývání masky a štěrbiny je způsobeno pohybem zrcátka, jehož pohyb odpovídá rytmu zaznamenávaného signálu.

3. magnetický záznam zvuku - používá se od 30. let 20. století, postupně se stal dominantním způsobem záznamu zvuku a používá se dodnes i v profesionální praxi (rozhlas, televize, film, …), nejkvalitnější analog, dá se opravovat či mazat, funguje na principu zmagnetizování pásky.

Digitální zvuk
V průběhu dvacátého století byl také vyvinut digitální záznam. Velkou výhodou oproti analogovému signálu ale je, že digitální signál je tvořen pouze dvěma diskrétními stavy - logickou jedničkou a logickou nulou. A tyto dva stavy se během záznamu, zpracování nebo přenosu digitálního signálu od sebe velmi snadno odlišují. Proto jsme schopni u digitálního signálu případná zkreslení velmi snadno odstranit. Bude-li totiž nějaká část signálu nečitelná resp. nebude na první pohled zřejmé, zda daná hodnota znamená logickou nulu nebo logickou jedničku, je snadné rozhodnout, ke které z těchto dvou hodnot má zkoumaná hodnota blíže. Pokud se tedy při zpracování hodnota signálu trošku porušila, je možné ji po zpracování zase „vrátit“ zpátky na původní hodnotu. A tím omezíme i celkové zkreslení daného signálu.

=**Digitalizace zvuku**=

__//**Pulzně kódová modulace**//__
= modulační metoda převodu analogového zvukového signálu na signál digitální, (1937 - Alec Reeves(Brit))


 * Vzorkování - přeměna spojitého signálu na nespojitý ve tvaru amplitudově modulovaných vzorků


 * Kvantování - vybrán pouze určitý omezený počet amplitudových stavů, aby mohly být vyjádřené pouze určitým počtem digitálních značek (kódových skupin)


 * Kódování - vyjádření poměrně velkého počtu kvantovaných vzorků signálu číselně ve dvojkovém kódu, umožní se tím daleko snadněji rozeznávat hodnotu vzorku

Digitální audio signál vstupuje do ADC(analog-digitál převodník), který převádí analogový signál na digitální. ADC běží na určité vzorkovací frekvenci a převádí dle nastaveného bitového rozlišení. Například CD audio má vzorkovací frekvenci na 44,1 kHz (44100 vzorků za sekundu) a 16-bit rozlišení pro každý kanál (stereo).

Pokud je příliš nízká vzorkovací frekvence nestačí zaznamenané hodnoty k rekonstrukci průběhu signálu a dochází ke ztrátě kvality. Vzorkovací frekvence by měla být alespoň dvojnásobná oproti frekvenci zaznamenaného signálu. Při nesplnění této podmínky vzniká efekt zvaný aliasing.(v češtině falšování - přesně vystihuje jev, původní frekvence spojité informace je totiž vzorkováním zcela zfalšována.

Zdroj: http://cs.wikipedia.org/wiki/Soubor:Vzorkovani.svg

Rozlišení hodnot určuje přesnost hodnot v jednotlivých bodech. Obvykle se používá 8 nebo 16 bitů (tedy 256, resp. 65536 možných hodnot). Určení hodnoty je nazýváno kvantování. Každé kvantování zanáší do signálu kvantizační šum, jehož úroveň s rostoucím rozlišením klesá. Při příliš nízkém rozlišení digitalizovaného zvukového signálu je kvantizační šum slyšitelný.

Převedení zpět na analogový signál provádí DAC (digitál-analog převodník). Stejně jako ADC, DAC běží na konkrétní vzorkovací frekvenci a bitovém rozlišení, ale díky procesu převzorkování, vzorkovací frekvence nemusí být stejná jako původní vzorkovací frekvence.

Zdroj: http://cs.wikipedia.org/wiki/Soubor:Kvantovani.svg

//**Nejpoužívanější vzorkovací frekvence**// - 8000 - telefonní linky - 11025 - nejpoužívanější frekvence na Macintosh - 16000 - standard pro značně rozšířenou kompresi, G.722 - 18900 - CD-ROM standard - 22050 - polovina CD vzorkovací frekv. - 32000 - použití v TV, digitální audio - 37800 - CD-ROM standard vyšší kvality - 44056 - profesionální audio technika - 44100 - CD vzorkovací frekv.

=**Audio formáty**= //__**1) Ztrátová komprese**__ -// MP3, WMA, Vorbis, AAC, AC3, DTS __**2) Bezztrátová komprese**__ - FLAC, WMA Lossless, ALAC (.mp4/.m4a), Mp3HD (.Mp3)
 * Internetová** **rádia** – Streamy; využívají nejčastěji RealAudio, WindowsMedia a QuickTime.

__**//A) Variabilní bitrate (VBR)//**__ – proměnlivý datový tok (dle zvolené kvality) __**//B) Konstantní bitrate (CBR)//**__ – konstantní datový tok
 * MP3, WMA , Vorbis a AAC, bezztrátové kodeky
 * horší kvalita při nízkém bitrate

Soubory s variabilním bitratem
Zajímavější varianta, která nabízí možnost zvolení např. maximální hladiny datového toku. Pokud zrovna zvuk nevyžaduje nasazení plné kapacity bitrate, sníží jeho hodnotu a tím ušetří výslednou velikost. Můžeme si to nejlépe představit na filharmonickém orchestru, který hraje-li pasáž velmi nahlas (forte-fortissimo) kapacita bitrate se vyšplhá na nejvyšší bitrate v rámci zvolené hodnoty a naopak hraje-li velmi slabou pasáž (piano-pianissimo) potom se kapacita bitrate značně sníží - maximální není potřeba. Např. Český rozhlas tuto technologii používá **u audio formátu OggVorbis** připravované právě touto metodou a tím Vám ušetří v některých situacích propustnost Vaší linky. Popis jednotlivých formátů

Bezztrátová komprese
Komprese není tak účinná, avšak komprimovaný soubor lze vrátit zpět do původního stavu opačným postupem - dekompresí. Nedojte tedy ke snížení kvality zvuku. Princip bezztrátové komprese zvuku je velmi podobný jako u známých archivů ZIP nebo RAR. Přebytečné bity jsou odstraněny, ale je zaznamenáno, kde chybí. Při přehrávání se soubor postupně dekomprimuje, takže se přehrává originální neporušená zvuková stopa.

Zkratka Waveform Audio Format. Základní zvukový formát vyvinutý firmami IBM a Microsoft. V tomto formátu jsou uloženy skladby na hudedních CD discích, lze s ním pracovat i na počítači. Je to speciální varianta obecnějšího formátu RIFF. Formát RIFF slouží jako kontejner a umožňuje ukládat do souboru WAV zvuk v různých formátech, z nichž nejobvyklejší je nekomprimovaná Lineární pulzně kódová modulace (LPCM). Lze využít i různé komprimované formáty, například GSM kompresi, ADPCM(differential pulse-code modulation), µ-Law či MP3, ve naprosté většině případů však soubory WAV obsahují nekomprimovaná LPCM data. Protože LPCM je bezeztrátový formát, jehož zpracování je snadné a výpočetně nenáročné, používá se nejčastěji WAV jako pracovní formát při zpracování zvuku, jako výchozí formát před další konverzí či pro archivaci či přenos zvukových dat v nejvyšší kvalitě. Díky všeobecnému rozšíření a jednoduché vnitřní struktuře je často formát WAV používán pro přenos zvukových dat mezi různými systémy. Původní podoba formátu WAV byla s příchodem operačního systému Windows 2000 rozšířena, což umožnilo ukládat vícekanálový zvuk.
 * WAV**

FLAC
Flac (Free Lossless audio codec) je kodek pro formát, který využívá bezztrátovou kompresi takže naše hudba je uchována v naprosto dokonalé kvalitě. Nabízí 8 stupňů komprese (zmenšení objemu dat), při největším stupni je soubor zmenšen na 60-70% své původní velikosti, jedna písnička má tedy velikost mezi 20 a 30 megabajty. Pokud chcete tento formát přehrát na počítači je nutné si nejprve doinstalovat [|kodek]. Co se týká podpory v přenosných přehrávačích, ta je zatím slabá, flac podporuje pouze pár zařízení, včetně populárního iPodu. Stejná situace je i u hifi věží a autorádií.


 * //Mp3HD//** **- je Lossless Audio Codec (Thomson)**
 * Zpětně kompatibilní s MP3
 * Příponu souboru. Mp3
 * Mp3 skladby a mp3HD soubor sdílejí stejný ID3 metadata
 * Datové toky pro hudbu 500 až 900 kbps v závislosti na žánru
 * Nekomprimovaný bit rate: 1411 kbps

[[image:mp3hd_tab.png]]
Zdroj: []


 * //ALAC//** **- je Lossless Audio Codec (Apple)**
 * Kontejner mp4, přípona .m4a
 * Apple Lossless má stejnou příponu jako AAC, není ale varianta AAC, ale používá lineární predikci podobně jako ostatní bezztrátové audio kodeky, například FLAC a Shorten
 * Není tak náročný na dekompresi (přenosná zařízení – iPod)

Ztrátová komprese
při kompresi jsou některé informace nenávratně ztraceny a nelze je zpět rekonstruovat. Používá se v případech, kde je možné ztrátu některých informací tolerovat. Dojde sice k určitému zkreslení, ale odměnou je docela významné zmenšení souboru. My si podrobněji popíšeme nejpoužívanější formát MP3.

Komprese dat MP3 je určena datovým tokem, který se udává v jednotkách kbps (kilobit za sekundu). Platí, že čím menší datový tok tím menší soubor a nižší kvalita zvuku. Dnes se nejvíce používá bitrate v rozmezí 128 až 192 kbps. Od 160 kbps je záznam téměř nerozeznatelný od originálu. Dalšími faktory, ovlivňující kvalitu komprese, jsou:
 * psychoakustický model - určuje co je a co není důležité pro naše ucho. Napodobuje lidský sluch matematicky a definuje jeho schopnosti vnímání (např. zvuky nad 16 kHz jsou pro člověka s přibývajícím věkem jen slabě nebo vůbec slyšitelné). Je zde zahrnuto i maskování z předešlé kapitoly.
 * komprimační algoritmus – metoda, jak komprimovat. Nejpoužívanější kodek pro převod do mp3 je LAME vyvíjený jako Open Source.

MP3
MP3 je //komprimovaný// a //ztrátový// formát založený na kompresním alogoritmu MPEG. To znamená, že při převodu klasického hudebního souboru na CD - WAV do formátu MP3 dochází ke kompresi. MP3 se snaží odstranit redundanci zvukového signálu na základě psychoakustického modelu. Tedy ze vstupního signálu se odeberou informace, jež člověk si člověk je neuvědomuje, využívá se tzv. maskování. Pro představu si můžeme uvést třeba skladbu, kdy nejdříve hraje samotná kytara, a poté celá kapela. Během hry samotné kytary se zvuk popíše v celém rozsahu, ale ve chvíli kdy začne hrát celá kapela, tak se z každého nástroje ubere pár herzů. Tato ztráta je zamaskována velkým počtem různých zvuků, a tak ji není lidské ucho schopné slyšet. Při zachování poměrně vysoké kvality umožňuje zmenšit velikost hudebních souborů v CD kvalitě přibližně na desetinu, u mluveného slova však dává výrazně horší výsledky. []

Při kompresi mluveného slova jsou výsledky výrazně horší. Popsané maskování a potlačování tónů způsobuje, že u mluveného slova může být ve slově potlačena počáteční nebo koncová slabika. Mohou být také zkracovány pauzy mezi jednotlivými slovy. To působí u mluveného slova značně rušivě. (2)
 * Při přehrávání dochází k dekomprimaci** zvukového souboru - což mělo za následek, že dříve byly schopny formáty MP3 přehrávat pouze výkonné počítače. V dnešní pokročilé době už existují i přenosné MP3 přehrávače a formát MP3 se stal díky tomu velice populárním. Velmi **rozšířený** je pro svou relativně malou datovou velikost také **na //internetu//.**

MP3 je nejznámější a nejrozšířenější formát, který využívá ztrátovou kompresi. Ta je založena na tzv. „psychoakustickém“ modelu. Ten ze zvukové stopy odebírá informace, které člověk neslyší nebo si je neuvědomuje a umožňuje tak zmenšit hudební soubory až na desetinu jejich původní velikosti. Samozřejmostí je nastavení datového toku v kbit/s a platí, že čím vyšší datový tok, tím vyšší kvalita nahrávky. Velkou výhodou je to, že MP3 lze přehrát téměř na jakémkoli přehrávači, hifi věži i autorádiu. Nevýhodou je pak díky ztrátové kompresi snížená kvalita nahrávky. Koncovky souborů: mp3Doporučený datový tok: 224 kbit/sHodí se pro: přenosné přehrávače,hifi věže, autorádia, přehrávání na PC, k umístění na internet Světově nejlepší kodek sloužící k enkódování do standardu MP3 je LAME. Projekt je pod GPL licencí a k jeho použití potřebujete některý z externích softwarů pro jeho ovládání (například výborný audiograbber). Lame MP3 je ke stažení zdarma.

Komprese dat MP3 je určena datovým tokem, který se udává v jednotkách kbps (kilobit za sekundu). Platí, že čím menší datový tok tím menší soubor a nižší kvalita zvuku. Dnes se nejvíce používá bitrate v rozmezí 128 až 192 kbps. Maximální bitrate u MP3 je 320 kbps. Od 160 kbps je záznam téměř nerozeznatelný od originálu. Dalšími faktory, ovlivňující kvalitu komprese, jsou:
 * psychoakustický model - určuje co je a co není důležité pro naše ucho. Napodobuje lidský sluch matematicky a definuje jeho schopnosti vnímání (např. při velkém množství zvuků si člověk nevšimne, že jsou vynechány některé frekvence). Je zde zahrnuto i maskování z předešlé kapitoly.
 * komprimační algoritmus – metoda, jak komprimovat. Nejpoužívanější kodek pro převod do mp3 je LAME vyvíjený jako Open Source.

AAC
Advanced Audio Coding (zkráceně AAC) je standard pro ztrátovou kompresi zvuku. Byl vyvinut jako logický následovník formátu MP3 na středních až vyšších bitratech v rámci standardu MPEG-4. Formát AAC není úplně jednotný a obsahuje v sobě několik profilů, vylepšení apod. Taktéž existuje mnoho kodérů (většinou proprietárních), které se razantně liší kvalitou. **Nicméně AAC je jeden z nejpokročilejších formátů komprese zvuku** a jeho různé modifikace jako AACplus apod. obsahují velmi pokročilé technologie jako LTP (Long Term Prediction) nebo Postprocessing, které **z nich na nízkých bitrate dělají nejlepší audio formáty** (mnohdy lepší než Vorbis). Kodérů AAC je velké množství, od málo vyvedených jako FAAC (Fast AAC) nebo Nero Digital až po prvotřídní jako AAC kodér od firmy Apple. Přípona souboru .aac, .m4a, .m4b, .m4p, .m4v, .m4r, .3gp, .mp4 Obsažen uvnitř MPEG, 3GP, MKV, MOV, AVI,

AIFF
Audio Interchange File Format. Jedná se o obdobu MP3 pro počítače firmy Apple.

WMA
Windows Media Audio (WMA) je komprimovaný zvukový formát vyvinutý jako součást Windows Media. Byl původně určen jako náhrada za MP3 (které bylo patentované a Microsoft musí platit za jeho začlenění ve Windows). Formát WMA je určen pro přehrávání ve Windows Media Player. Ostatní přehrávače běžící pod Windows s nim problém většinou nemají, případně vyžadují doinstalování přídavného pluginu. Od verze 9 se dostal na úroveň nejvyspělejších kodeků. Aktuální verze je 9.1, která kromě původního ztrátového kodeku přidává i zvláštní kodeky pro bezztrátovou a multikanálovou kompresi. WMA soubory jsou téměř výlučně v kontejneru ASF a mají příponu .asf nebo .wma. Od verze 9 je kvalita zvuku WMA velmi slušná, dosahuje téměř ke špičce (Vorbis, Musepack). Známým problémem je příliš časté ořezávání vyšších frekvencí při nižších datových tocích. Zato WMA neobsahuje ani při nižších datových tocích tolik artefaktů jako konkurence. WMA je formát, který byl původně určen jako náhrada MP3. Dokáže využívat jak bezztrátovou, tak i ztrátovou kompresi a kvalita zvuku bývá velice dobrá. Je udávána stejně jako v případě MP3 datovým tokem, přičemž při nižším datovém toku formát více ořezává vyšší frekvence. WMA je stejně jako MP3 velice podporovaným formátem a bez problémů ho tedy lze přehrát ve většině kapesních přehrávačů, hifi věží i autorádií. Oficiálně existuje **pouze jeden kodér** a ten je integrovaný ve Windows Media Player. Je velmi rychlý (dokonce několikrát rychlejší než třeba kodér Vorbisu), ale obsahuje minimum nastavení. Není možné nastavit CBR ani ABR, pouze VBR a to pouze v několika pevných profilech. Pro starší verze (8 a níž) existuje free implementace (vytvořená pomocí reverzního inženýrství) v rámci projektu FFmpeg. Koncovky souborů: wmaDoporučený datový tok: 256 kbit/sVhodný pro: přenosné přehrávače, přehrávaní na PC, umístění na internet, pro některá autorádia a hifi věže

**OGG**
Ogg je jen [|kontejnerový formát]. Vlastní audio nebo video zakódované kodekem bude uložené uvnitř Ogg kontejneru. Ogg kontejnery mohou obsahovat streamy zakódované s vícenásobnými kodeky, například, audio nebo video soubor může obsahovat data zakódovaná audio kodekem i video kodekem. Formát Ogg může uložit audio a video v různých formátech (jako [|MPEG-4], [|MP3] a jiné), ale obvykle je Ogg používaný s následujícími: ztrátová komprese (Speex, malý bitrate 32kbit/s kanál, vhodný pro VoIP), Vorbis – 500 kbit/s/kanál, **přibližně na úrovni WMA, měl nahradit MP3 se kterým oba formáty zatím neúspěšně soupeří, i přesto, že jsou kvalitnější**), beztrátová komprese – FLAC. Je formát souboru pro ukládaní zvukových záznamů založený na ztrátové kompresi. Ta spočívá ve vypouštění signálů o vyšších frekvencích ze záznamu. Formát ogg vznikl na zelené louce, není proto zatěžkán komerčními licencemi. Což je možný důvod používat jej místo mp3. S mp3 je tento formát srovnatelný. Výchozí prací byl bezeztrátový kodek **Squish**. Dnes je základem ztrátový zvukový formát **Vorbis** (16 - 256 Kb/s na kanál). Dalšími jsou video formát [|Theora] , který vychází z komerčního kodeku VP3 firmy On2 Technologies, zvukový kodek pro mluvenou řeč [|Speex] (8 - 32 Kb/s na kanál) a bezeztrátový zvukový kodek pro kvalitní přenos zvuku [|FLAC]. [|Writ] je kodek pro vkládání titulků.

**MIDI**
Musical Instrument Digital Interface nebo-li MIDI. Tento formát je určen pro profesionální hudebníky a slouží ke generování zvuků různých nástrojů, pro komunikaci mezi nástroji a počítačem a v neposlední řadě pro převod notového zápisu do zvukové podoby.

Proudová média (stream)
Formáty určené pro on-line poslech zvukových a hudebních souborů na internetu. Jejich nevýhodou je snížená kvalita zvuku. Mezi nejpoužívanější formáty patří RealAudio, WindowsMedia a QuickTime. Využívají je především internetová rádia. *.ra Formát Real Audio, je v mnohém podobný formátu mp3. Také se jedná o ztrátovou kompresi. Tento formát se hojně využívá na internetu k přenosu zvuku a videa. Zajímavý je tím, že s vhodným zařízením na straně serveru je možné posílat zvuk či obrázky v kvalitě a velikosti odpovídající propustnosti linky (pro pomalý modem se pošle méně kvalitní a menší záznam, kdo je na pevné lince může dostat záznam kvalitnější).

Souhrn
Každý jmenovaný formát má své klady i zápory a je vhodný pro něco jiného. MP3 se nejvíce hodí do přenosných přehrávačů, FLAC pro kvalitní zvukovou aparaturu u PC. Formát WMA je díky podpoře obou typů kompresí velice dobrým formátem, navíc dosahuje u bezztrátové komprese přibližně stejného stupně zmenšení datového objemu jako FLAC. Volba formátu tedy zůstává na Vás, chcete-li však ten nejlepší možný zvuk, volte FLAC či bezztrátovou verzi WMA. Pokud nechceme bezztrátové formáty např. kvůli velikosti takových souborů, nižší kompatibilitě, tak z těch ztrátových bych doporučil OGG Vorbis (ogg) nebo MPEG-4 Audio (m4a, mp4, aac) než MP3 nebo WMA, samozřejmě variabilní bitrate a co nejnižší kompresi. Pokud nejde z nějakých důvodů OGG nebo MPEG4, dal bych asi přednost WMA s VBR ( od verze 9 je to celkem slušný kompresní formát, podle mě lepší než MP3 ).

=Digitální zvuk=

__//**Grabování**// ( = Rippování)__
digitální kopírování (extrakce) zvukových dat z CD. ukládá hudební z CD digitálně do počítače jako WAV soubory popř. jiné formáty.

//**Mutlimediální kontejner**//
- formát pro uložení několika proudů multimediálních dat do jednoho souboru - jedna video stopa - několik audio stop - titulky - zajištěna jejich synchronizace - přehrávání probíhá pomocí software, který rozdělí jednotlivé datové proudy do různých kodeků, které následují do výstupních zařízení. - Kontejnery – AVI, MP4, MPEG-PS, MPEG-TS, RealMedia, Ogg, VOB, 3GP

//**Kodek**// - složenina z kodér a dekodér( komprese a dekomprese). - počítačový program, který transformuje datový tok(=bitrate) - ztrátové - bezztrátové
 * LAME, Blade, Xing pro formát MP3
 * libvorbis pro formát Ogg
 * FAAC pro formát AAC
 * WMA 9 pro formát WMA
 * FLAC
 * Monkey's Audio - spíše pro Windows, podpora na Linuxu jen okrajově (nejlepší kompresní poměr, pomalý)
 * WMA Professional Lossless
 * WavPack - pomalejší než FLAC (vytvoří 2 soubory - komprese, data, která byla ztracena)
 * Apple Lossless - kontejner MP4 (není náročný na dekompresi)

= = =**Datová náročnost formátů**=

//Bitrate// – datový tok – jednotka přenosové rychlosti.

Lidské ucho nerozezná rozdíl, když je bitrate vyšší než 192 kb/s, pod 192 kb/s jsou jednotlivé datové toky markantně znát. Bitrate 128 kb/s už osekává zvukový záznam dost na to, aby byl slyšet rozdíl mezi originálem zvukového záznamu a jeho kompresní náhražkou. Při ještě nižším bitrate je kvalita zvukového záznamu velmi nízká a je patrné, že zde byl velmi radikální zásah do originálu.

Kvalita zvukového záznamu různých formátů při stejném bitrate si je velice podobná, rozdíly budou spíše znatelné ve výběru software a kodeku, který použijete ke kompresi. Při nízkém bitrate( např. 64 kb/s nebo 32 kb/s) je rozdíl v kvalitě zvuku mezi jednotlivými formáty. Jedná se o rozdíly mezi jednotlivými rozsahy bitrate každého formátu.

Vytvořeno v software Any Audio Converter 1.0.1

Testováno v AIMP2 v2.60 Beta build 480, OS Microsoft Windows 7 Professional

Tabulka 1

Zdroj: vlastní
 * **Formát** mezera ||> ** dalsi ****Bitrate** ||> meze **Velikost** ||
 * **WAV** ||> 705 kb/s ||> 12,4 MB ||
 * **MP3** ||> 320 kb/s ||> 5,6 MB ||
 * ||> 192 kb/s ||> 3,3 MB ||
 * ||> 128 kb/s ||> 2,2 MB ||
 * ||> 64 kb/s ||> 1,1 MB ||
 * ||> 32 kb/s ||> 560 kB ||
 * **WMA** ||> 128 kb/s ||> 2,3 MB ||
 * ||> 64 kb/s ||> 1,15 MB ||
 * ||> 32 kb/s ||> 585 kB ||
 * **AAC** ||> 192 kb/s ||> 1,951 MB ||
 * ||> 128 kb/s ||> 1,950 MB ||
 * ||> 52 kb/s ||> 903 kB ||
 * **OGG** ||> 192 kb/s ||> 1,63 MB ||
 * ||> 128 kb/s ||> 1,63 MB ||
 * ||> 92 kb/s ||> 1,63 MB ||

=**Budoucnost zvuku**=

//__Formát MusicDNA__//

 * Kompatibilní s MP3
 * Data navíc o dané písničce – autor, žánr, text
 * Propojení k webu + download
 * Pirátské verze ochuzeny o tyto data

//__Použité zdroje:__//
http://en.wikipedia.org/wiki/Digital_audio http://cs.wikipedia.org/wiki/Pulzn%C4%9B_k%C3%B3dov%C3%A1_modulace http://www.fi.muni.cz/lemma/referaty/03/xbocek.pdf http://www.all4mp3.com http://cs.wikipedia.org/wiki/Apple_Lossless http://wiki.hydrogenaudio.org/index.php?title=VBR http://www.fi.muni.cz/usr/jkucera/pv109/2001/xkocian.htm http://cs.wikipedia.org/wiki/Multimedi%C3%A1ln%C3%AD_kontejner http://cs.wikipedia.org/wiki/Kodek http://cs.wikipedia.org/wiki/FLAC http://cs.wikipedia.org/wiki/Monkey's_Audio http://cs.wikipedia.org/wiki/Vorbis_(kodek) http://cs.wikipedia.org/wiki/Apple_Lossless http://cs.wikipedia.org/wiki/WavPack